![Koњуфца: Уколико буде нацрта ЗСО, предложиће га "Косово"](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2023.10/thumbnail/6538fb8f681fc861ac0d759f.jpg)
Рамин предлог за ЗСО: Међуопштинска сарадња и заштита интереса српске заједнице на "Косову"
![Рамин предлог за ЗСО: Међуопштинска сарадња и заштита интереса српске заједнице на "Косову"](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2023.11/thumbnail/6542aedeab8fde135003ba2b.jpg)
Телевизија Кљан објавила је предлог премијера Албаније Едија Раме за постизање споразума Приштине и Београда који је шеф албанске владе почетком јуна послао француском председнику Емануелу Макрону и немачком канцелару Олафу Шолцу, а који садржи предлог статута ЗСО.
Како наводе, Рамин план има неколико главних циљева, а први међу њима је спровођење Основног споразума из 2013. године, ратификованог од стране "Косова" и Споразума из 2015. године. Други циљ је стварање оквира за самоуправу са значајном аутономијом за заједницу косовских Срба
Стаутом се дефинишу "овлашћења, организација и начин функционисања" заједнице. Статут ЗСО упућује се Уставном суду на оцену, а Заједница не сме да замени или умањи права било које заједнице која живи у тим општинама.
Један од принципа односи се на добровољно учешће које је отворено пре свега за општине са српском већином.
Међу главним надлежностима су међуопштинска сарадња и интеракција, промоција и заштита права и интереса српске заједнице на "Косову", управљање локалним здравственим и образовним институцијама и израда политика које промовишу напредак демократије и локалног грађанског ангажовања.
Рама је предложио да организациона структура буде таква да Заједница има скупштину, председника и потпредседника, одбор, саветодавну групу, администрацију и канцеларију за жалбе.
Што се тиче односа са централним властима, Рама предвиђа следеће:
"Заједница не треба да замењује или подрива уставне и правне односе централних и локалних власти на 'Косову'. Прве две године након почетка рада, Заједницу ће пратити Европска унија", наводи се у документу.
Нацрт су прихватиле обе стране, мада се Приштина у почетку противила, наводи ТВ Кљан и додаје да је међународни притисак натерао косовску страну да прихвати Рамин предлог.
"Обе стране су рекле да би нацрт документа могао да послужи као одговарајући радни документ. 'Косово' је покренуло неколико питања, изнело неке недоследности са Уставом 'Косова' и другим документима, а Србија је саопштила да има неких питања и недоумица, не истичући конкретне примедбе", наводи ТВ Кљан.
На крају нацрта се наводи да је статут добио подршку главних међународних партнера: Немачке, Француске, Италије и САД.
"Нацрт статута не крши ниједну црвену линију 'Косова' и истиче главне приоритете Србије", додаје се у предлогу.
Предвиђа се начин финансирања удружења, уз доприносе чланова, косовских власти, друге грантове и донације, укључујући и Србију.
Буџет и расходи ће бити предмет петогодишњег надзора од стране Европске уније и он може да се обнови, док ће Генерална ревизија "Косова" вршити екстерне ревизије Заједнице у складу са законом.