![Председник Немачке: Берлин је против касетне муниције, али нећемо спречавати Бајдена](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2023.07/thumbnail/64aad900a62c320b6c0d34a3.jpg)
Бербок: Противимо се касетној муницији, али не осуђујемо Вашингтон
![Бербок: Противимо се касетној муницији, али не осуђујемо Вашингтон](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2023.07/thumbnail/64b53531bd496e8b700764c8.jpg)
Берлин поштује Конвенцију о забрани касетне муниције, рекла је немачка министарка спољних послова Аналена Бербок, коментаришући извештаје о америчким плановима да пребаце такве пројектиле у Украјину, преноси канал "ЕкспресТВ".
"За Немачку, као потписницу, важи споразум из Осла", рекла је она.
Немачка, међутим, не осуђује одлуку Вашингтона да касетну муницију пошаље Кијеву, јер САД нису парафирале ту конвенцију, истакао је данас представник немачког кабинета министара Штефен Хебештрајт.
Да Немачкој не смета америчко наоружавање Кијева по цивиле опасним, и конвенцијама забрањеним наоружањем, потврдио је и председник Немачке Франк-Валтер Штајнмајер који сматра да Берлин не би требало да кочи Вашингтон када је у питању испорука касетне муниције Украјини.
Касетна муниција је забрањена међународном конвенцијом потписаном у Ослу, коју су ратификовале 123 земље, али нису САД и Украјина.
Администрација америчког председника Џозефа Бајдена која је до пре само годину дана употребу касетних бомби називала "ратним злочином", саопштила је, међутим, пре неколико дана да ће такву муницију послати у Украјину. Бајден каже да је одлука да се Кијеву први пут обезбеди овакво наоружање била "тешка", али да је донета јер је Украјини потребна муниција у офанзиви против Русије.
Портпаролка руског Министарства спољних послова Марија Захарова оцењује да је одлука САД да кијевском режиму пошаљу касетну муницију "манифестација агресивног курса усмереног на продужење сукоба у Украјини".
Реч је о бомбама које се распадају у ваздуху, ослобађајући велику количину "подмуниције" на широком подручју, те је тако велика вероватноћа за страдање цивила. Неке од њих, ипак, не детонирају одмах, па тако и дуго након сукоба, попут нагазних мина – убијају и сакате људе.