![Орбан: Украјина светлосним годинама удаљена од ЕУ](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2023.11/thumbnail/6559d5bdb0bdb09fbb04773d.jpg)
Како је Орбан "отео" ЕУ: Не плаши га ни одузимање права гласа
![Како је Орбан "отео" ЕУ: Не плаши га ни одузимање права гласа](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2023.12/thumbnail/65699f3440aa39a6d3090bee.jpg)
Европске дипломате су у паници да ће мађарски премијер Виктор Орбан коначно гурнути Европску унију преко литице због свог непријатељства према Украјини, а како "Политико" предвиђа криза ће кулминирати на самиту средином децембра када лидери блока буду доносили историјску одлуку о томе хоће ли Кијев постати члан.
У исто време, очекује се да ЕУ закључи и споразум о буџету за спас Кијева у вредности од 50 милијарди евра, а све то би требало Америци да пошаље поруку да је ЕУ и даље у потпуности посвећена Украјини.
Виктор Орбан, међутим, има другачије планове: његов је захтев да се читав политички и финансијски процес стави на чекање, док се лидери не сагласе са свеобухватном ревизијом европске подршке Кијеву.
"То лидерима ЕУ задаје огромну главобољу. Иако Мађарска представља само два процента становништва уније, Орбан, због правила о једногласном изгласавању стратешких одлука, блок може да држи као таоца", указује "Политико".
Није ово први пут да Орбан подмеће клинове под европску машинерију – он је најгласнији противник санкција Русији, још од 2014. године. Овај пут је другачије, односно горе по ЕУ.
Европске дипломате, наиме, упозоравају да би предстојећи Европски савет могао постати један од најтежих.
"Орбан је чекао да Европа схвати да није могуће добити рат у Украјини и да Кијев мора да прави уступке. Он сада осећа да долази његово време јер међу јавним мњењем у многим земљама ЕУ расте умор од Украјине", рекао је директор Института политичког капитала у Будимпешти Петер Креко.
У теорији, на столу стоји и опција по којој би Мађарска била искључена из политичких одлука ЕУ, али земље се боје да би такав преседан донео нејединство и фрагментацију ЕУ. За сада, наводи "Политико", чини се да се европски лидери држе свог уобичајеног приступа "удварања лошем момку" ЕУ, не би ли дошли до компромиса.
Неке дипломате уније тумаче Орбанове претње као стратегију за повећање притиска на Европску комисију, која блокира 13 милијарди евра из фондова ЕУ за Мађарску због забринутости да та земља крши стандарде ЕУ о владавини права.
Други, међутим, указују, да је погрешно не гледати даље од тога. Јер, Орбан је већ дуго доводио у питање стратегију ЕУ за Украјину, али је углавном игнорисан или приказиван као марионета руског председника Владимира Путина.
"Можда нисмо одвојили довољно времена да га заиста слушамо", признао је високи дипломата ЕУ.
Лидер странке Фидес је све више изолован у Бриселу, констатује "Политико", а његови саговорници тврде да у ЕУ нема више никог ко би га "уразумио". Он сад, наводно подрива ЕУ изнутра.
Орбан би, указује "Политико", радије да отме ЕУ, него да из тог брода искочи, попут Велике Британије.
У теорији, Брисел би могао да извуче "дуге цеви", и покрене такозвани поступак ЕУ по члану 7 против Мађарске, који се користи када се сматра да је земља у опасности од кршења основних вредности блока.
Процедура се понекад назива "нуклеарна опција" ЕУ јер предвиђа најозбиљнију политичку санкцију коју блок може да наметне земљи чланици – суспензију права гласа о одлукама ЕУ.
Због тога постоји уздржаност да се ова опција искористи против Мађарске - Мађари би могли да се наљуте због мешања ЕУ и анти-ЕУ осећања би порасла, па би оваква мера потенцијално могла чак и да изазове ефекат "снежне грудве" која би на крају довела и до изласка Мађарске из блока.
Једна од опција је и да се 50 милијарди евра за Украјину од 2024. до 2027. подели на мање износе на годишњем нивоу. Критичари упозоравају да ова опција не би пружила довољну предвидљивост и сигурност за Украјину, а уз то би послало и лош политични сигнал. Јер, ако ЕУ не може да се обавеже да ће дугорочно помагати Кијев, како онда може од САД да тражи да то учини, пита се "Политико".
Иста дилема важи и за планирану војну помоћ ЕУ. Земље ЕУ би могле да искористе билатералне споразуме, а не структуре ЕУ, као што је Европски мировни фонд, да пошаљу војну помоћ Украјини – чиме би се практично заобишла Будимпешта. Ипак, то би значило да ЕУ као таква не игра никакву улогу у обезбеђивању оружја, што је признање колико је овај блок импотентан.
То оставља још једну могућу опцију, а то је "класик" ЕУ: пребацивање кључних одлука о украјинској политици за почетак следеће године. Но, и то би довело до приче о нарушеном јединству ЕУ.