!["Свијетли пример блаженог Алојзија Степинца" у Суботици (ВИДЕО)](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2023.11/thumbnail/65522ecee538517e5501740f.jpg)
По чијим правилима ће протећи обележавање Дана жртава Вуковара?
![По чијим правилима ће протећи обележавање Дана жртава Вуковара?](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2023.11/thumbnail/6555e4252a99c1a32301f80a.jpg)
Два дана уочи званичног обележавања Дана жртава Вуковара и Шкабрње у Вуковару, 18. новембра, није познато да ли ће тога дана у том граду традиционални меморијални скуп бити одржан на начин како је то предложило владино Веће за пијетет или како је то представио вуковарски градоначелник, лидер опозиционог Домовинског покрета, бивши функционер ХДЗ-а Иван Пенава, који је оцењен неприхватљивим и непримереним.
Није познато ни да ли ће представници Пенавиног Домовинског покрета дозволити делегацији Самосталне демократске српске странке (СДСС) да Дан сећања обележе сутра, дан пре званичног обележавања, тако што ће као до сада положити у Дунав венац за све жртве.
Представници Домовинског покрета су, наиме, у више наврата запретили да ће у томе онемогућити делегацију СДСС-а, ако буде требало и живим зидом, ако буде потребе и од неколико стотина или хиљада људи, јер сматрају да посланик и лидер те српске мањинске странке Милорад Пуповац на тај начин покушава да релативизује жртву Вуковара.
!["Свијетли пример блаженог Алојзија Степинца" у Суботици (ВИДЕО)](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2023.11/thumbnail/65522ecee538517e5501740f.jpg)
Због ових спорења огласило се Удружење добровољаца и ветерана Домовинског рата писмом и поруком Пенави да Колона сећања не сме бити повод поделама и скупљању политичких поена.
"Колоне се не могу и не смеју делити јер свима којима је добробит Хрватске у срцу добродошли су тај дан када одајемо пијетет према жртвама, јер оне нас уједињују, окупљају и дају снаге за даље напоре у изградњи једине нам Републике Хрватске", поручили су.
Пенава је крајем прошлог месеца представио плакат на којем се налазе фотографије из Домовинског рата и погинулих бранитеља, али и симболима који подсећају на усташке.
У натпису "Мој избор и У добру и у злу" наглашено је слово "У" налик оном усташком, а Вуковар је исписан вертикално тако да се уз слово "О" чита ХОС. Реч је о формацији на чијем грбу је шаховница са првим белим пољем и усташким поздравом "за дом спремни".
Пенава је тада рекао да ће Колону сећања од вуковарске болнице до Меморијалног центра предводити припадници ХОС-а и да они који имају нешто против тога и ХОС-а не долазе 18. новембра у Вуковар.
Поручио је и да Вуковар неће бити место где ће се омаловажавати вредности Домовинског рата, као ни улога било које хрватске формације која је бранила Вуковар.
"Знам да има људи који се не слажу с ХОС-ом, па и Домовинским ратом и његовим вредностима, као и да има људи који покушавају манипулисати ХОС-ом па ће можда некоме сметати ово или оно 'У', али ја таквима, као и онима који ће можда доћи у униформама ХОС-а 'мерит кукуруз', поручујем да не долазе", поручио је тада Пенава.
Пенава је тада поручио и да у Вуковар не треба да долазе ни, како је навео, "сви чланови политичких странака којима се не свиђа и који не поштују Домовински рат и ХОС", као и они којима се можда не свиђа "за дом спремни" на ХОС-овом грбу.
Рекао је да иста порука важи и за амбасадоре који би Хрватској да одређују које вредности треба да поштује, као и за судије, државне тужиоце, полицајце и новинаре који имају нешто против ХОС-а или било које друге јединице из Домовинског рата.
"Ја вас молим, немојте долазити у Вуковар", поручио је тада Пенава.
Чија правила ће бити испоштована у суботу остаје да се види, а део хрватских медија не искључују могућност понављање 18. новембра 2013., када је Колона сећања у Вуковару била подељена у два дела и у сенци спора власти и противника увођења ћирилице у том граду.
Тадашњи хрватски државни врх одустао је од учешћа у Колони сећања, након што су ветерани у два наврата успели да их блокирају на путу до Меморијалног гробља.
ХДЗ је тада био у опозицији, а у државном врху Хрватске председник и премијер, Иво Јосиповић и Зоран Милановић.
Другу колону су чини ХДЗ-овци међу којима су били и генерали Анте Готовина, Младен Маркач и Иван Чермак, које је хашки трибунал годину дана раније ослободио одговорности за ратне злочине почињене током и после војно-полицијске акције "Олуја", 1995.