![Спољна обавештајна служба Русије упозорава: После Фица на списку Орбан и Вучић](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.05/thumbnail/664da87f4a158c9d3a056ab2.jpg)
Књига "Обавештајне службе": Интриге у безбедносној науци
![Књига "Обавештајне службе": Интриге у безбедносној науци](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.05/thumbnail/6650641464eabffe7e06790c.jpg)
Уџбеник "Обавештајне службе" групе аутора – проф. др Марка Парезановића, проф. др Реље Жељског и проф. др Љубомира Стајића – иако намењен студентима и настао као резултат реализације наставе из истоименог предмета на основним студијама из програма Право, безбедност и унутрашњи послови на Правном факултету Универзитета у Новом Саду, идеално је штиво за сваког ко жели да објективно, критички и конструктивно преиспита постојећа сазнања о атрактивној научној теми као што је спознаја улоге и значаја обавештајних служби.
Уз поштовање критеријума тајности, ова књига нуди увид у једну од највећих непознаница и најинтригантнијих тема у безбедносној науци – особености, начини организовања и функционисања, конкретни задаци и програмска оријентација, идеолошко-политичка позадина, кадровски потенцијали, руководно-управљачка динамика и специфична средства и методе које обавештајне службе користе у свакодневном раду, пише лист "Печат".
Током вишедеценијског рада оперативци кроз теорију и праксу долазе до већег обима информација, али због обавеза чувања тајни, наводи се у уводном делу, било је могуће презентовати само мањи део знања о раду обавештајних служби.
Међутим, управо то искуство је омогућило да се изврши поуздана селекција јавно доступних извора података, од стручне литературе до медијских извештаја, који су, уз ставове, коментаре и виђења аутора, резултирали веродостојним и у свакодневној пракси провереним штивом.
Предмет "Обавештајне службе" у овом уџбенику сагледан је из три аспекта. Први је научно-теоријски и практични аспект, други организационо-функционални са посебним освртом на снаге, средства и тактику рада, а трећи се односи на руковођење обавештајним службама и начине и облике њихове демократске контроле.
Анатомија једног случаја
Како би се стекао увид о томе шта се све може сазнати у овом вредном издању, наводимо један сегмент из уџбеника "Обавештајне службе".
Директор хрватске Сигурносно-обавештајне агенције Даниел Маркић септембра 2022. у интервјуу естонским медијима, под насловом "Шеф хрватске обавештајне службе: Изјаве српских политичара изазивају забринутост", између осталог, изнеооси ставове да су "након руске инвазије на Украјину, нестале и црвене линије у комуникацији између Србије и Хрватске, те да агресивније понашање Србије забрињава Хрвате", да би "Русија могла да искористи наш регион за стварање 'прокси' сукоба", а одмах затим у тај контекст уклапа и тезу да "Русија има снажно упориште у Србији и тамо развија веома посебне односе. Русија, такође развија и веома посебне односе са Републиком Српском у Босни и Херцеговини".
Потом је направио паралелу између наступа Русије према Украјини с поступањем Србије према Хрватској 1991. године, јасно оптужујући нашу земљу да је тада извршила агресију, што све скупа званични Загреб нагони да и у актуелним околностима "мора бити на опрезу", недвосмислено инсинуирајући да би Србија наводно могла приступити дестабилизацији безбедности региона.
![Спољна обавештајна служба Русије упозорава: После Фица на списку Орбан и Вучић](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.05/thumbnail/664da87f4a158c9d3a056ab2.jpg)
При томе је на више места поновио тезе према којима је Србија искључиво одговорна за сукобе вођене на тлу Хрватске током деведесетих година. Иако је у поменутом интервјуу, који је пренет и на званичној интернет-презентацији СОА, апострофирао "тежњу Хрватске за нормалним и лаким односима са Србијом", Маркић је, примера ради, почетком марта 2023, у функцији на којој се налази имао званични сусрет са "председником владе" тзв. Косова Аљбином Куртијем, у чијој пратњи је био и "директор" тзв. Косовске обавештајне агенције Петрит Ајети. Овај, најблаже речено, и по више основа, атипичан састанак, такође је био пропраћен у регионалним медијима, као и објавом са заједничким фотографијама на званичном сајту СОА.